![](https://firstclass.hu/uploads/2024/09/The_Macallan_TIMESPACERiver-e1725526305591.jpg)
Az oroszországi Jakutföldönön, a szibériai örökfagyban kialakult jelenséget 1991-ben fedezték fel műholdképek segítségével. A Batagajka-kráter már akkor felkeltette a tudósok érdeklődését, mivel mérete egyre nő, és ez a folyamat csak gyorsul az idő múlásával.
Mivel a képeken úgy tűnik, mint ha a Föld nyílna meg, sokan az “alvilág”, vagy a “pokol kapujának” nevezik a krátert.
Kialakulásának hátterében a szibériai permafroszt, az örökké fagyos talajréteg olvadása, valamint a fakitermelés áll. Mivel a globális felmelegedés egyre intenzívebben hat ebben a régióban, a jég fokozatosan olvad és formálja a tájat, ahol pedig a fenyőerdők is hiányoznak, ott még drámaibb a hatás.
fotó: NASA EARTH OBSERVATORY IMAGES
A legújabb megfigyelések szerint a kráter fala évente nagyjából 12 métert “halad” kifelé, vagyis tágul, eközben pedig a kráterbe zuhanó anyag is olvadva süllyed tovább a mélyebb rétegek felé. Jelenleg 55 méter mély a kráter, de a növekedés rohamos léptékben zajlik, a képződmény 2014-ben még 790 méter átmérőjű volt, 2023-ban viszont már 990 méter, évente egymillió köbméternyi anyagot nyel magába.
A Geomorphology tudományos szaklapban publikált kutatás szerint több mint 14 gízai nagy piramisnak megfelelő mennyiségű jég és üledék került már bele a hatalmas gödörbe.
A kutatók szerint a Batagajka-kráter “még mindig aktívan növekszik”, de egy ponton túl már nem tud majd tágulni. A kráter belsejében mért permafroszt mostanra mindössze néhány méter vastag, alatta pedig már szilárd kőzetréteg található, ami megállítja majd a növekedést.