![](https://firstclass.hu/uploads/2024/09/The_Macallan_TIMESPACERiver-e1725526305591.jpg)
A világegyetem rengeteg titkot rejt még, és belátható időn belül biztosan nem fogjuk teljesen felfedezni. A tudomány azonban folyamatosan keresi az új információkat, melyek közelebb vihetnek ahhoz, hogy megtudjuk akár azt, hogy egyáltalán hogy kerültünk ide, miért alakult ki az univerzum.
Az ilyen kutatások közben találnak furcsa dolgokat is a tudósok. Ilyen a Földtől 1232 fényévnyire fekvő WASP-193b névre hallgató exobolygó is, mely közel másfélszer akkora, mint a Jupiter, vagyis Naprendszerünk legnagyobb bolygója, tömege azonban elképesztően kicsi. Sűrűsége ugyanis alig egy százaléka a Földének (0,059 g/cm3 vs. 5,51 g/cm3). Ez az érték a vattacukor 0,05 g/cm3-s értékének felel meg.
A tudósok úgy vélik, szilárd anyag aligha lehet az égitesten, leginkább gázokból állhat az egész, ahogy egyébként a Jupiter is gázbolygó. Alacsony sűrűsége miatt azonban mégis különlegességnek mondható, így minden bizonnyal többféle tanulmány is foglalkozni fog a WASP-193b-vel a jövőben.
Maga a bolygó egyébként egy, a mi Napunkhoz igen hasonló csillag körül kering, az ottani izzó fénygömb tömege csak 1,1-szer, sugara 1,2-szer nagyobb, mint a mi csillagunké. A vattacukorbolygó azonban nagyon közel van hozzá, egy év mindössze 6,25 földi napig tart ott.