![](https://firstclass.hu/uploads/2024/09/The_Macallan_TIMESPACERiver-e1725526305591.jpg)
2011 és 2015 között a NASA Messenger nevű űrszondája Naprendszerünk legkisebb, egyben a Naphoz legközelebbi bolygóját, a Merkúrt tanulmányozta, egészen addig, amíg bele nem csapódott az égitestbe. Habár az utolsó adatok is közel egy évtizedesek, ennek ellenére tudnak még újdonsággal, eddig nem ismert információval szolgálni.
Most például az adatok legújabb elemzéséből az derült ki, hogy
Megdöbbentően hangzik mindez, de az is érdekes, hogy erre csak most kezdenek rájönni a szakemberek. A Merkúr ugyan kőzetbolygó, ahogy a Föld is, de geológiai szerkezete nagyban eltér a legtöbb általunk ismert kőzetbolygóétól. Nemrég a NASA úgy döntött, kicsit újraszámol ezt-azt a Merkúron uralkodó nyomással kapcsolatban, és ebből vonták le azt a következtetést, hogy a felszín alatti vulkanikus tevékenységek során nem a felszínen is jelen lévő grafit, hanem gyémánt képződik.
Ez a gondolat egyébként egybevág azzal is, hogy pár éve azt állapították meg, hogy a Merkúr köpenye vastagabb, mint korábban hitték. Mielőtt még elkezdünk azon gondolkozni, hogy lehetne hozzájutni az értékes anyaghoz, azt elmondanánk, hogy a bolygó legjobb esetben is 77-82 millió kilométerre van a Földtől, a körülmények pedig nem túl barátságosak: az átlagos középhőmérséklet 169,35 Celsius-fok, de ez -173 °C és 426 °C között változhat, a napsugárzás éppen aktuális állapotának megfelelően.