![](https://firstclass.hu/uploads/2024/09/The_Macallan_TIMESPACERiver-e1725526305591.jpg)
Egészen könnyű dolgunk van, ha gyorsan szeretnénk haladni: fel kell ülni egy utasszállító repülőre, mely lazán hozza a 900-1000 km/órás sebességet. Ha szeretnénk is érezni a sebességet, akkor csak ki kell ugrani a repülőből!
Persze ne abból, ami 10 ezer méter magasan megy, elég egy olyanból, ami 4000-4200 méterre viszi fel az embert. Innen ugrálnak azok az ejtőernyősök is, akik minduntalan azt hajszolják, hogy minél gyorsabban zuhanjanak. Az 1990-es évek vége felé elterjedő extrém sport a speed skydiving nevet kapta, és jelenleg ez a leggyorsabb sport a Földön, ahol nem egy motornak vagy bármilyen más külső eszköznek köszönhető a sebesség (a magasba emelő repülő nem számít).
A sportot, mondhatni, egyszerű űzni: fejest kell ugrani a gépből, a legnagyobb sebesség eléréséhez pedig folyamatosan tartani kell a pozíciót, sisakkal előre, akárcsak egy nyílhegy esetében, minél aerodinamikusabban. A leggyorsabbak eljutnak az 500 km/órás tartományba is, de a sebességet az időjárás és a testtömeg is befolyásolja.
2022 októbere izgalmas hónap volt a sportág történetében, ugyanis a férfi és a női rekordot is ekkor döntötték meg. Ezek a mai napig állnak is: Kyle Lobpries 529,77 km/órával zuhant, Natisha Dingle csúcssebessége pedig 491,99 km/óra volt.
A férfi rekorder szerint a sebesség titka nem a sokak által hitt tömegben rejlik, hanem abban, ki mennyire tud ura lenni testének. Gyorsulás közben ugyanis hajlamos beszitálni a test, ami ahhoz vezet, hogy az optimálistól eltérő alakban zuhan az ember, így nem éri el azt a tempót, amit a legjobbak. “Nagyon nyugodtnak kell lenni, de közben fenn kell tartani a test alakját, nem reagálva az ingásra” – mondta Lobpries.
A sportág mögötti tudományos háttér egyre nagyobb: az Aacheni Egyetem nemrég például egy tanulmányban fejtegette, miszerint még ebben az évtizedben elérhetik az ugrók a 600 kilométeres óránkénti sebességet. A tempót mindenki egy ugyanolyan eszközzel méri, melyet a sisakjukra szerelnek. Ma ez már GPS-alapon működik, korábban azonban még barometrikus mérést alkalmaztak, azaz a légnyomáskülönbségből számolták a sebességet.